novinarstvo s potpisom
Zoran Milanović (Foto: Zvonimir Barisin / Pixsell)
Donosimo integralni tekst odluke Ustavnog suda:
“U postupku nadzora nad ustavnošću i zakonitošću izbora, Ustavni sud Republike Hrvatske objavljuje upozorenje u povodu izjave Predsjednika Republike Hrvatske g. Zorana Milanovića da će se kandidirati na izborima za zastupnike u Hrvatski sabor raspisanima odlukom Predsjednika Republike Hrvatske od 15. ožujka 2024.
Ustavni sud razmotrio je na sjednici održanoj 18. ožujka 2024. izjavu Predsjednika Republike Hrvatske g. Zorana Milanovića danu na konferenciji za novinare 15. ožujka 2024. da će se kandidirati na izborima za zastupnike u Hrvatski sabor koji će se održati 17. travnja 2024. kao “neovisni i nestranački” kandidat na kandidacijskoj listi političke stranke Socijaldemokratska partija Hrvatske (SDP).
Na svojoj Facebook stranici 15. ožujka 2024., što su prenijeli mediji, najavio je da će nakon izborne pobjede odstupiti sa svoje dužnosti Predsjednika Republike, a do preuzimanja nove dužnosti predsjednika Vlade Republike Hrvatske nastavljat će obnašati svoju dužnost Predsjednika Republike. Ustavni sud razmotrio je i izjave Predsjednika Republike dane na njegovoj Facebook stranici 17. ožujka 2024. da će “ostati kandidat za premijera bez obzira na to hoće li ostati na listi SDP-a” što su također prenijeli mediji (npr. Jutarnji list, Večernji list, www.dnevnik.hr itd.)
Ustavni sud dužan je pravodobno upozoriti sva tijela koja na bilo koji način sudjeluju u izbornom procesu, kao i sve sudionike izbornog procesa, na neposrednu odgovornost za odluke koje donose. Te odluke moraju biti usklađene s temeljnim vrednotama hrvatske ustavne države.
Predsjednik Republike Hrvatske predstavlja i zastupa Republiku Hrvatsku u zemlji i inozemstvu, brine se za redovito i usklađeno djelovanje te za stabilnost državne vlasti, odgovara za obranu neovisnosti i teritorijalne cjelovitosti Republike Hrvatske (članak 94. Ustava). Predsjednik Republike vrhovni je zapovjednik oružanih snaga Republike Hrvatske (članak 100. stavak 1. Ustava). Predsjednik Republike raspisuje izbore za Hrvatski sabor i saziva ga na prvo zasjedanje, te povjerava mandat za sastavljanje Vlade osobi koja, na temelju raspodjele zastupničkih mjesta u Hrvatskom saboru i obavljenih konzultacija, uživa povjerenje većine svih zastupnika (članak 98. alineje 1. i 3. Ustava). Članak 96. Ustava propisuje da Predsjednik Republike ne može obavljati nijednu drugu javnu ili profesionalnu dužnost, te da nakon izbora podnosi ostavku na članstvo u političkoj stranci, o čemu obavještava Hrvatski sabor. Predsjednik Republike nestranačka je osoba i dok obavlja tu dužnost ne smije sudjelovati u političkim aktivnostima nijedne političke stranke, što isključuje bilo kakvu mogućnost da Predsjednik Republike u kontekstu raspisanih parlamentarnih izbora bude kandidat na listi za izbor zastupnika ili istican kao kandidat za dužnost predsjednika Vlade Republike Hrvatske i da u tom svojstvu sudjeluje u političkoj izbornoj kampanji.
Kandidiranje Predsjednika Republike, dok obnaša tu dužnost, na listi bilo koje političke stranke ili nezavisne liste za izbor zastupnika u Hrvatski sabor te njegovo isticanje njega kao kandidata za predsjednika Vlade Republike Hrvatske ili neku drugu javnu ili profesionalnu dužnost, nespojivo je s njegovim ustavnim položajem i ovlastima, te načelom diobe vlasti (članak 4. Ustava).
Ako se, polazeći od njegovih izjava, Predsjednik Republike za vrijeme obnašanja te dužnosti kandidira za izbor zastupnika u Hrvatski sabor, ili istupa u javnosti kao budući kandidat za predsjednika Vlade, mora odmah podnijeti ostavku predsjedniku Ustavnog suda, u kojem slučaju dužnost privremenog predsjednika Republike po sili Ustava preuzima predsjednik Hrvatskog sabora (članak 97. stavak 3. Ustava).
Izbori za novog Predsjednika Republike moraju se održati u roku od 60 dana od dana preuzimanja dužnosti privremenog predsjednika Republike (članak 97. stavak 5. Ustava). U slučaju ostavke Predsjednika Republike i preuzimanja dužnosti privremenog predsjednika Republike, privremeni predsjednik Republike ne može istodobno, uz obnašanje te dužnosti, biti i kandidat za izbor zastupnika u Hrvatski sabor.
Ustavni sud također podsjeća da odgovornost za pravne posljedice ustavnopravno neprihvatljivih odluka snose njihovi donositelji. Svako djelovanje odnosno ponašanje Predsjednika Republike Hrvatske protivno navedenim ustavnim zabranama i zahtjevima suprotno je Ustavu. Imajući u vidu nastalu ustavnopravnu situaciju, Ustavni sud naglašava da će cijeli izborni proces ovih parlamentarnih izbora, od njihovog raspisivanja do proteka roka iz članka 90. u vezi s člankom 88. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske, biti pod strogim nadzorom Ustavnog suda. Ako utvrdi da sudionici u izborima postupaju protivno Ustavu ili zakonu, Ustavni sud koristit će se svojim ovlastima iz članka 89. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske, od obavještavanja javnosti do poništavanja svih ili pojedinih izbornih radnji i odluka, počevši od kandidacijskog postupka pa nadalje.
Ustavni sud poziva Predsjednika Republike i političku stranku Socijaldemokratsku partiju Hrvatske (SDP) da, sukladno ovom Upozorenju, odmah prestanu s aktivnostima koje su suprotne Ustavu, a Državno izborno povjerenstvo Republike Hrvatske da sukladno svojim ovlastima osigura održavanje izbornog procesa u skladu s Ustavom, zakonima i svojim obvezatnim uputama, uvažavajući stajališta iz ovog Upozorenja.”
***
Donosimo izjave desetoro stručnjaka za ustavno pravo (prema izboru Večernjeg lista):
Prof. dr. sc. Petar Bačić, predstojnik Katedre za ustavno pravo PF–a u Splitu
Najava predsjednika Republike da će se kandidirati na parlamentarnim izborima svakako je potez bez presedana. Činjenica da važeći ustavnopravni okvir, dakle ni Ustav RH ni relevantni zakoni, ne sadrži izričito rješenje u ovom slučaju, ipak ne znači da ispravno rješenje ne postoji. Do njega dolazimo njihovim tumačenjem, a onda je sasvim očekivano da dolazi i do razilaženja u mišljenjima. Međutim, ovdje se apsolutno moramo prikloniti onom tumačenju koje je najbliže duhu i tekstu našeg Ustava, odnosno ustavnoj poziciji predsjednika Republike kao državnog poglavara koji je nestranačka osoba i mora djelovati kao jamac stabilnosti državne vlasti. Dakle, preduvjet za uključivanje Zorana Milanovića u izbornu utrku jest njegova ostavka na poziciju predsjednika Republike. To je ispravan potez i očekujem da će i Ustavni sud kao čuvar Ustava i ustavnosti zauzeti upravo takvo stajalište.
Prof. dr. sc. Sanja Barić predstojnica Katedre za ustavno pravo PF u Rijeci i članica saborskog Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav
Predsjednik RH ne može se kandidirati na izborima dok obnaša tu dužnost! Ostavku mora podnijeti odmah, planira li doista to što je rekao da planira. Nepodnošenje ostavke, a sudjelovanje na izborima, ravno je udaru na ustavni poredak RH! Ustavni sud RH mora još danas, najkasnije sutra ujutro to jasno i načelno reći kao krajnji jamac ustavnog poretka RH.
Prof. dr. sc. Anita Blagojević, Katedra ustavnog i europskog prava PF u Osijeku
Ostavka predsjednika. Hoće li ona uslijediti po reakciji Ustavnog suda, koju sam očekivala noćas ili rano ujutro. Ona je izostala iako je bila očekivana. Jedini put je ostavka predsjednika. On bi trebao biti neutralan, ne bi smio imati pripadnost nekoj stranci. Već sad se nalazi u opasnoj zoni kalkuliranja. Najispravnija odluka bila bi njegova ostavka, natjerao ga netko na to ili kad bi on to sam odlučio.
Prof. dr. sc. Vedran Đulabić, Katedra za upravnu znanost PF-a u Zagrebu
Milanović bi morao dati ostavku na dužnost predsjednika ako bi postao kandidat na parlamentarnim izborima jer je to nespojivo s ustavnim odrednicama o zabrani podupiranja političke stranke, pa čak i o zabrani političkog djelovanja jer kampanja je neki vid javnog djelovanja. Ne vidim zašto predsjednik ne bi mogao reći da će biti premijerski kandidat. Ako se to dogodi i realizira, on bi morao podnijeti ostavku u onome trenutku kada ga zaista nova većina predloži kao premijerskog kandidata. Dati političku najavu nije protuustavno, sa stajališta striktne formalne pravnosti to je tako. Milanović bi morao podnijeti ostavku jer je to dobar demokratski običaj, ali to nije protuustavno.
Prof. dr. sc. Đorđe Gardašević, Katedra za ustavno pravo PF u Zagrebu i član Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav
Predsjedniku nije mjesto na parlamentarnim izborima. On ima kao predsjednik države određenu ulogu u izbornom procesu, ali sasvim sigurno njegova uloga nije da sudjeluje u izborima za zastupnike za Hrvatski sabor. Ako da ostavku, onda može sudjelovati u izborima. Stajališta Ustavnog suda su obvezna za sve pa i za predsjednika, ovo je prilika da Ustavni sud djeluje. Ustavni sud je mogao pričekati da se krene u formiranje izbornih lista, a mogao je i sada. Mislim da je dobro da preventivno reagira i da upozori o čemu je tu riječ.
Ana Horvat Vuković, Katedra za ustavno pravo PF-a u Zagrebu
Ne, predsjednik Sabora koji će se izabrati na konstituirajućoj sjednici novog Sabora neće moći obavljati dužnost v. d. predsjednika Republike u ovoj partikularnoj situaciji. O tome je nužno što prije dobiti očitovanje Ustavnog suda, koji je pozvan rješavati ovu ustavnu krizu izazvanu neprobavljivim manevrima predsjednika na odlasku, koji je danas iznevjerio svoje ovlasti i podredio državne interese i ovu Republiku svojim ambicijama i sklonosti k teatralnosti.
Doc. dr. sc. Matija Miloš, Katedra za ustavno pravo PF u Rijeci
Ako želi biti kandidat, mora podnijeti ostavku na funkciju predsjednika države. Funkcija koju obnaša nije spojiva s takvom vrstom političkog angažmana. Ustavni sud trebao bi nedvosmisleno reći da predsjednik države ne može biti kandidat na parlamentarnim izborima sve dok ne podnese ostavku. Zamislite da kralj Charles postane kandidat na parlamentarnim izborima. Funkcija predsjednika Republike kod nas nije propisno zaživjela. On se ne može izravno uključiti u međustranačke sustave i tijekom cijelog svog mandata koketira s time.
Doc. dr. sc. Mato Palić, Katedra za ustavno i europsko pravo PF-a u Osijeku i član Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav
On bi morao podnijeti ostavku na mjesto predsjednika. Namjerava li Milanović zaista ući u izbornu utrku kao predsjednik Republike, to bi na neki način bila povreda Ustava. Naime, predsjednik Republike ne može stranački funkcionirati dok je na toj dužnosti, a Milanović se sad ponaša kao član političke stranke. Svoju kandidaturu na izborima najavio je na konferenciji za novinare predsjednika SDP-a, a ne iz svog Ureda.
Dr. sc. Branko Smerdel, prof. emeritus PF-a u Zagrebu, član Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav i koautor Ustava
On treba odmah podnijeti ostavku. Ne može se Predsjednik Republike kandidirati na parlamentarnim izborima prije nego što podnese ostavku i tu nema nikakve dvojbe. Ovo je situacija bez presedana i teško, teško kršenje Ustava. Nije to nikakvo natezanje tumačenja Ustava, ovo što on radi jest kontra svim principima i načelima Ustava, trodiobe vlasti, ustavnog položaja predsjednika i ovlastima vrhovnog zapovjednika oružanih snaga. Suprotno je to cijeloj ideji i svoj literaturi koju smo napisali kada smo 2000. godine promijenili Ustav. To jednostavno ne dolazi u obzir i primjereno je bivšem sjevernokorejskom vođi Kim Il-sungu, a ne demokraciji. Mene osobno podsjeća na svibanj 1991. godine kada je čovjek koji se zvao Bora Jović podnio ostavku na mjesto predsjednika predsjedništva Jugoslavije kako bi izazvao vojni udar i spriječio Stipu Mesića da preuzme tu funkciju.
Prof. dr. sc. Frane Staničić, Katedra za upravno pravo PF-a u Zagrebu i član saborskog Odbora za zakonodavstvo
Sanja Barić sve je rekla. Ovo je udar na ustavnopravni poredak. Nema opravdanja za ovakve akcije predsjednika Republike. Onaj tko bi trebao voditi brigu o funkcioniranju državne vlasti uvodi nas u ustavnu krizu bez presedana.
(Priredio Marinko Jurasić, Večernji list)
MOŽETE PODRŽATI AUTOGRAF PA I NAJMANJOM MOGUĆOM UPLATOM NA NAŠ RAČUN HR8923600001102715720 (SWIFT/BIC: ZABAHR2X za uplate iz inozemstva) ILI PREKO PAYPAL-A. MOŽETE NAZVATI BROJ 060 866 660 / Tel.: 0,49€ (3,75 kn); Mob: 0,67€ (5,05 kn) po pozivu (PDV uključen) ILI POŠALJITE SMS PORUKU sadržaja PODRSKA na broj 667 667 / Cijena 0,82 € (6,20 kn). Operator usluge: Skynet Telekomunikacije d.o.o., info telefon: 01 55 77 555. HVALA! ZA VIŠE INFORMACIJA KLIKNITE OVDJE.