novinarstvo s potpisom
Hrvatska je premalena zemlja za ozbiljne političko-povijesne događaje, ali budući da smo tu, da živimo u ovakvoj državi, nema nam druge nego angažirati snagu imaginacije i ovu državicu promatrati u kategorijama kojima ona sada nije dorasla. Od hrvatskih građana se traži da neprestano dokazuju ljubav prema domovini, a zapravo bi od svakog svjesnog subjekta bilo […]
Sanjam o danu kada će početi istinska saradnja Hrvatske i Srbije u rešavanju pitanja nestalih. Nedavni sastanak Povjerenstva za nestale i Komisije za nestala lica, posle duge pauze, dao je samo tračak nade da će se saradnja poboljšati. Ali ništa više od toga.
Draga, draga Biljana, hvala što si nas okupljala i u naše živote unosila svjetlo i radost. Na prvom mjestu unosila si svjetlo u živote Zorana, Iskre, Borka, Aarona, Suzane, Frana, Tina i Lukasa, Vuka, Gorana, Vesne i njihovih obitelji, ali i u živote svih svojih prijatelja i prijateljica.
Moralne vertikale, svih gradova i zaseoka, koristeći loš i isprekidani internet koji imamo u Domovini, istovarile su svoj nesvareni stomačni sadržaj u vidu etičkog propitivanja intimnih odnosa drugih, ne mareći o tome šta upravo oni, moralni trbuhozborci, rade u svoja četiri porušena zida, neretko rušeći noseće zidove, a s ciljem intervencije u tuđe živote.
Čovjek stvara događaje, s njima se privremeno ili trajno identificira te ih vrednuje. Autorstvo nad vlastitim životom odigrava svakodnevno. Demokratizacija vlastitog života, ili ono što se naziva promjena, nije moguća ako su nam, slikovito rečeno, zatvorena naša egzistencijalna birališta. Čovjek koji ne može u vlastitoj nutrini samog sebe izabrati, ne živi životom slobodnog ljudskog bića […]
Naš društveno-politički život počiva na stvarnosti skandala. Mi želimo skandale i željno očekujemo nove skandale.
Biste li ubili svoje starije članove porodice, jer više nisu u stanju da privređuju, nemaju bednu penziju da im otimate, uz to su još i ”podetinjili”? Čini se da je pitanje neprihvatljivo, asocira na kazneno delo, svakako, te da onome ko ovako nešto izgovara treba napraviti istom merom.
Jedva čekam kad će završiti rat u Bosni i Hercegovini i kad će novi ljudi početi vraćati potamnjelo dostojanstvo i čast ove države.
Najgora među praznovjericama koje u narodu vladaju možda je ona o domaćem vinu i o domaćoj papici. Proizvodnja vina ozbiljna je vještina, katkad i umjetnost. Njome se, istina, možete baviti i po doma, ali to vam je onda kao hobističko udaranje po klavirskim dirkama. Možda vam se čini da i vi svirate, ali ne uspoređujte […]
Najviši pravni akt naše domovine je Ustav Republike Hrvatske. Jedan, kažu neki, prevaziđeni dokument koji bi valjalo prekrojiti i zašnirati da odgovara vremenu u kojem živimo kako bismo se manje mrzeli ako već nismo u stanju da se poštujemo i, ne daj mi te Bože, volimo.
Ćuti dok razgovaraš sa mnom. Kaže se da je to slikovit prikaz demokratije na naš način. Naši narodi su skloni da demokratiju razumeju bukvalno i dosledno, to jest kao dva loša zaista ubiše Miloša. A Miloš je personifikacija svih onih koji su manjina u društvu i koji se sistemski uče da njihov glas nije toliko […]
Prof. Stjepan Kušar, kao gost Teološkog četvrtka na temu ”Slobodan Bog – slobodan čovjek”, predočio je suprotstavljajući dva glagola – ”predlagati“-”nalagati” – kako razumije što obilježava zdrav i plodonosan pristup vjeri. O suradnji slobode i vjere učili smo i na teologiji. Tako je nama, svojim studentima, prof. Bajsić ponovio koja je važnost slobode kao neizostavne […]
DW: Kada je reč o suočavanju s prošlošću i odnosu prema ratnim zločinima, čini se kao da s vremenom ne napredujemo, nego nazadujemo, i kao da se ratovi simbolično nastavljaju sukobima oko njihove interpretacije. Zašto je to tako?
Negdje u ovo vrijeme oko Velike Gospe objavljen je prije nekoliko godina tekst đakovačkog profesora teologije o obavezi žene na poslušnost: nije po njemu Marija uzor poslušnosti vjerniku, muškarcu i ženi, već samo ženi koja po njegovu razumijevanju treba biti poimana kao biće drugotno budući da je prema starozavjetnoj predaji stvorena iz Adamovog rebra.
Povod ovom članku nije samo nedavna tribina u Zagrebu koja je još jednom istakla opasnost od kriminalizacije migracije. Povod je i šutnja javnosti, koju razumijemo kao nebrigu, pasivnost prema nevolji ljudi koji bježe od rata.
Papa Franjo uputio je poruku katolicima u Engleskoj u prigodi Dana života u kojoj je pozvao na prekinu okovi suvremenog ropstva koji predstavlja trgovina ljudima, javlja agencija SIR.
”I am a Man – ”Ja sam čovjek” stajalo je na plakatima boraca za ljudska prava crnaca pod vodstvom Martina Luthera Kinga. U novije vrijeme se ponovo diže isti glas otpora u poruci ”Black lives matter” –”Crni životi vrijede” kojom američki građani protestiraju protiv nasilja prema Afroamerikancima. Obje poruke teže nenasilnom oslobođenju. Pitanje je koga?
U povodu ovogodišnjeg 104. svjetskog dana selilaca i izbjeglica koji se obilježava 14. siječnja papa Franjo uputio je svoju poruku “Prihvatiti, zaštititi, promicati i integrirati migrante i izbjeglice”.
(Opaska uredništva: Nastavno na feljton o papi Franji u Sarajevu donosimo sve planirane govore pohoda pape Ivana Pavla II. Sarajevu 1994., koji su izgovoreni 8. rujna 1994. u Castelgandolfu, a onda i govore s realiziranog pohoda glavnom gradu Bosne i Hercegovine 12. i 13. travnja 1997. Činimo to u spomen na brojne žrtve rata tijekom […]
Ništa me toliko ne oneraspoložava kao kada nekoga visokopozicioniranog kritiziram i kada sam u tome u pravu. Nisam od onih osoba koje idu okolo i samo pronalaze negativne stvari drugima. Dapače, vrlo sam rezerviran, osobito u susretima, jer nastojim iščitavati motive i logiku ponašanja kod onih čiji mi je stav nejasan, koji su motivirani egoizmom, […]
Šesnaestogodišnjakinja iz Sjeverne Koreje premetnula se nekoliko puta okretno i skladno, prije nego se mladim mišićavim tijelom sjurila ravno kao svijeća u bazen. Nešto kasnije gledamo je na najvišem postolju za medalje na Svjetskom prvenstvu u ruskom Kazanu. Kim Kuk-Hyang pozdravlja vojnički, ispruženim dlanom uz sljepoočnicu, zastavu svoje zemlje i potreseno rida. Ne može ni […]
Alen Kristić zvanje magistra teologije stekao je po završetku filozofsko teološkog studija na Franjevačkoj teologiji u Sarajevu. Jedan je od pokretača i urednika Međunarodnog teološkog časopisa ”Concilium” za Hrvatsku i Bosnu i Hercegovinu. Do sada je u Sarajevu objavio četiri knjige, od kojih je posljednja objavljena i u Zagrebu: ”Religija i moć”, ”Graditeljice mira – […]
U Njemačkoj 1933. na zao glas došli su književni kritičari. Partiji i Führeru, koji su se tek spremali da osvoje apsolutnu vlast i zabrane sve druge stranke i politička mišljenja, a naročito ona nedomoljubna, lijeva i komunistička, što će se i dogoditi nakon smrti starog Hindenburga, književna kritika i novinska polemika bile su neprihvatljive jer […]
Najradije ne bih pisala o Zoranu Milanoviću i Tomislavu Karamarku, ali njih se dvojicu naprosto ne može izbjeći, i to samo zato što se besmisleno verbalno natezanje u koje su se upustili još krajem prošle godine zbilja razmahalo. Između njih dvojice glavni je prijepor trebaju li zajedno sjesti za stol i raspravljati, treba li to […]
DEKLARACIJA O SVJETSKOJ ETICI Parlament svjetskih religija Chicago, 4. rujna 1993. *** Promjena svijesti Sva povijesna iskustva pokazuju da se naša Zemlja ne može promijeniti nabolje bez promjene svijesti pojedinaca i javnosti.
ŽENA U POLITICI: IZAZOVI U GLOBALIZIRANOM SVIJETU Predavanje hrvatske predsjednice Kolinde Grabar-Kitarović održano na Papinskom sveučilištu Antonianum u Rimu, 27. svibnja 2015. ”Danas je teško biti žena: moraš misliti kao muškarac, ponašati se kao gospođa, praviti se da si djevojčica i raditi kao konj.“
”Katolik se ‘mora’ baviti politikom hrabro služeći općem dobru, i ne prepuštajući se iskušenju korupcije. Naprotiv, ničemu ne služi osnivanje stranke u kojoj su isključivo katolici”, stajalište je pape Franje koje je izrazio na susretu s članovima Zajednice kršćanskoga života i Misionarske lige talijanskih studenata, odnosno kršćanskoga pokreta mladih koji se bavi odgojem za dragovoljstvo. […]
DEKLARACIJA O SVJETSKOJ ETICI Parlament svjetskih religija Chicago, 4. rujna 1993. UVOD Tekst pod naslovom “Uvod” sastavilo je uredničko vijeće “Koncila” Parlamenta svjetskih religija u Chicagu na temelju Deklaracije, sastavljene u Tübingenu, koja u daljnjem tekstu dolazi pod naslovom “Načela”. Taj uvod daje kratki sažetak Deklaracije i služi u publicističke svrhe.
Uvodna napomena uz hrvatski prijevod Deklaracije o svjetskoj etici – Povijesna pozadina nastanka Deklaracije.
Pravo na dostojanstvo – tako bi se mogao nazvati niz mjera koje “u svom dvorištu” promoviraju papa Frane i njegov milostinjar nadbiskup Konrad Krajewski. Za razliku od nekih drugih velikana koji, manje ili više umjesno, pozivaju u govorima tipa “trebamo“, “moramo”, “dužnost nam je” – ciljajući više na druge a malo ili nimalo na […]